4.0+Konklusjon

Basert på erfaringene med våre testgrupper sammen med teori om emnet ser vi hvordan Wiki kan forbedre vår samhandling internt i en bedrift og en organisasjon. Det finnes massevis av muligheter i web 2.0 begrepet og Wiki er helt klart et av de.

Wiki gir alle, enten et definert utvalg eller absolutt alle muligheten til å klikke på "edit" knappen på en wiki-side, og siden klikke på save. Dette gjør wiki til et kraftig verktøy som har en veldig lav brukerterskel.

Ved at alle i en gruppe eller organisasjon deltar og bidrar direkte i en wiki vil koordineringskostnadene gå ned. Tiden brukt på å samle inn synspunkt eller bidrag reduseres til et absolutt minimum. Erfaringene fra prosjekt E18 Tvedestrand – Arendal kan stå som et eksempel på det. Ved at alle bruker Wiki som arbeidsplattform vil man kunne redusere koordineringskostnadene.

Videre vil transaksjonskostnadene for deler av organisasjonene gå ned. Tinn Ap er et eksempel på det. Ved at informasjon fra møter, utvalg eller andre ting legges ut på wiki-siden i stedet for at det distribueres via epost vil tiden hver enkelt bruker på å finne frem til informasjonen en er på jakt etter gå betydelig ned. Det er enklere å logge på en wiki side og finne informasjonen der enn å måtte lete igjennom flere eposter fra flere forskjellige personer og kanskje ikke huske helt når e-posten kom, eller hvem den var fra.

I et nettverk vil mennesker yte mer jo flere som deltar i nettverket. Den såkalte [|samarbeidskurven] gjør at jo flere som deltar, jo raskere lærer og utvikler vi kunnskapen vår. Dette er kanskje en wiki’s sterkeste side. Wiki gjør at vi alle kan delta, alle bidrar og tilgangen på kunnskap eller informasjon øker jo flere som deltar.

Erfaringene har pekt på noen utfordringer ved bruk av wiki. Den største utfordringen er samtidig wikiens kanskje største fordel. Nettopp det at hvem som helst kan redigere en tekst, og nyanser i språket, meninger eller synspunkt ikke nødvendigvis sammenfaller gjør at enkelte ganger er det kanskje behov for en «moderator» eller at man blir enige om en noe vagere formulering. Dette krever en dialog og det kan ha konsekvenser for koordineringskostnadene.

En annen utfordring som kommer frem i samtaler om wiki og ved bruk av fritt tilgjengelige tjenester som f.eks. wikispaces.com er sikkerhet og krav om lagring. Offentlige institusjoner får ikke bruke nettskytjenester som f.eks. Google apps ved behandling av personopplysninger. [|Datatilsynet krever] at kommuner eller statlige etater har kontroll på hvor dataer lagres, og hvem som har tilgang til de. Det kan ikke fritt tilgjengelige tjenester som Google apps, wikispaces eller andre fritt tilgjengelig tjenester gi et endelig svar på. Underveis i denne oppgaven kommer det frem at Statens vegvesen har sin egen wiki, med forholdsvis korte og enkle adresser, hvor Statens vegvesen har kontroll på hvor data lagres, og hvem som har tilgang til tjenesten. Dermed så er kravene som sikkerhet ivaretatt, men det krever en serverløsning. Frivillige organisasjoner som Tinn Ap har ikke denne typen løsninger, men behandler ikke personopplysninger på samme måte, og kan benytte seg av gratisløsninger.